Acta de la reunió
![Logotip de l'Agència Estatal d'Administració Tributària](/static_files/Sede/Tema/Empresas/ForoGrandesEmpresas/Imagenes/logoAEAT.gif)
Fòrum de Grans Empreses
ACTA PLE 1/2015
![Logotip del Fòrum de Grans Empreses](/static_files/Sede/Tema/Empresas/ForoGrandesEmpresas/Imagenes/Logo_FGE.jpg)
ACTA DE LA REUNIÓ DEL PLE DEL FÒRUM DE GRANS EMPRESES
CELEBRADA EL 24 DE JUNY DE 2015
President
President de l'Agència Estatal d'Administració Tributària - secretari de l'Estat d'Hisenda
Miguel Ferre Navarrete
Vicepresident del Fòrum de Grans Empreses
Director General de l'Agència Estatal d'Administració Tributària
D. Santiago Menéndez Menéndez
Membres en representació de l'Agència Estatal d'Administració Tributària
Director del Departament d'Inspecció Financera i Tributària
D. Luis María Sánchez González
Director del Departament de Gestió Tributària
D. Rufino de la Rosa Cordón
Directora del Departament de Recaptació
D.a Soledad García López
Delegat Central de Grans Contribuents
D. Ignacio Huidobro Arreba
Subdirectora General d'Inspecció i Investigació del Departament de Duanes i Impostos Especials
D.a Mª Ángeles Marín Ramírez
Membres en representació de les Grans Empreses
ACERINOX
Secretari General
D. Luis Gimeno Valledor
ACS
Cap del Departament Fiscal Corporatiu
D. José Miguel Moreno Pérez
AMADEUS IT HOLDING
Vicesecretari del Consell d'Administració
D. Jacinto Esclapés Díaz
BANC SANTANDER
Director General
D. César Ortega Gómez
BANKIA
Director d'Assessoria Fiscal
D. Javier Mª Tello Bellosillo
BBVA
Director del Departament Fiscal
D. José María Vallejo Chamorro
LA CAIXA
Director Assessoria Fiscal
D. Manuel Alfonso García Rodríguez
CEPSA
Director Fiscal
D. Alberto Martín Moreno
COFARES
Assessor Consell Rector
D. Luis Valdeolmos González
EL CORTE INGLÉS
Adjunta a la Gerència
D.a Pilar Fernández Medina
ENDESA
Responsable d'Assumptes Fiscals
D.a María Muñoz Viejo
FCC
Director de l'Àrea Fiscal
D. Daniel Gómez-Olano González
GAS NATURAL FENOSA
Director de Fiscalitat
D. Jaume Menéndez Fernández
GENERALI ESPANYA
Conseller Delegat
D. Felix Bonet Sánchez
IBERDROLA
Departament Assessoria Fiscal
D. José Luis Jiménez Martínez
IBERIA
Subdirector de Fiscal i Consolidació
D. José Luis Álvarez Ánderson
INDITEX
Director del Departament Fiscal
D. Andrés Sánchez Iglesias
MAPFRE
Director d'Assessoria Fiscal
D. Antonio Lafuente González de Suso
MICHELIN
Responsable Fiscal
D.a Rosa María Peña García
NORFIN HOLDER
Director Fiscal
D. José Antonio Gibello Saiz
RENAULT ESPAÑA
Director Assumptes Fiscals i Duaners
D. Felix Ruiz Madarro
REPSOL
Director General Econòmic i Fiscal
D. Luis López-Tello i Díaz-Aigualit
SIEMENS
Director d'Imposició Indirecta
D. Emiliano Cuesta Escribano
TELEFÓNICA
Director Fiscal de Llatinoamèrica
D. Miguel Iglesias San Martín
VODAFONE
Director d'Assessoria Fiscal
D. Javier Viloria Gutiérrez
Secretaria Tècnica del Fòrum de Grans Empreses
Secretaria Tècnica
D. Ángel Rodríguez Rodríguez
Madrid, 24 de juny de 2015, se celebra la dècima sessió plenària del Fòrum de Grans Empreses, assistint les persones ressenyades, i d'acord amb el següent
ORDRE DEL DIA
-
Obertura de la sessió
-
Aprovació de l'acta de la reunió celebrada el dia 2 de desembre de 2014
-
Fòrum de Grans Empreses: Situació actual i propostes de millora
-
Conclusions rellevants dels diferents grups de treball del Fòrum
-
Pròxima convocatòria: dates i temes a tractar
-
Altres consideracions, precs i preguntes
1. Obertura de la sessió
Obri la sessió el secretari de l'Estat d'Hisenda i president de l'Agència Estatal d'Administració Tributària, D. Miguel Ferre Navarrete, que dóna la benvinguda als assistents, agraïx la seua presència i ja que no ha sigut possible ajustar l'agenda d'una altra forma, demana disculpes a aquells que han hagut de desplaçar-se des de llocs on el dia és festiu. A continuació posa de manifest la importància que per a l'Agència Tributària té el Fòrum de Grans Empreses i mostra el seu agraïment pel provat esforç de tots les seus membres en la millora del compliment dels objectius del mateix.
2. Aprovació de l'acta de la reunió celebrada el dia 2 de desembre de 2014
El president cedix la paraula al titular de la Secretaria Tècnica del Fòrum, D. Ángel Rodríguez Rodríguez, que assenyala que l'acta de la 9a sessió del Ple del Fòrum es va remetre als integrants del mateix i afegix que no havent-se rebut observacions i, si no les hi haguera en este moment, quedaria definitivament aprovada. Al no realitzar-se cap observació pels estos, declara aprovada definitivament l'acta de la sessió plenària del dia 2 de desembre de 2014 i indica que per part de la Secretaria Tècnica es promourà la publicació de la mateixa en la pàgina web de l'Agència Tributària com es ve fent amb totes les actes del Fòrum de Grans Empreses.
3. Fòrum de Grans Empreses: Situació actual i propostes de millora
El president cedix la paraula al Director General de l'Agència Estatal d'Administració Tributària, D. Santiago Menéndez Menéndez, que es referix en primer lloc a l'esborrany d'addenda de les normes de funcionament del Fòrum, que d'acord amb el que es va comentar en l'últim Ple, ha sigut enviat a les empreses per a observacions i que conté algunes clàusules relatives a les noves admissions i renovacions de membres. Fins la data no s'ha rebut cap observació. Esta iniciativa obeïx a què s'ha constatat que existixen força empreses que desitjarien incorporar-se al Fòrum però raons operatives e fins i tot d'espai físic impedixen ampliar el nombre de membres. La solució podria estar en anar fent renovacions. Amb això es revitalitzaria el Fòrum i seria interessant per al seu propi funcionament, per a l'Administració i per a les empreses.
A continuació, D. Santiago Menéndez Menéndez realitza un breu resum de les tasques que s'han dut a terme en els diferents grups de treball del Fòrum:
Grup de Treball de Relació Cooperativa
El Director comença l'exposició assenyalant que en el Grup, que ha celebrat dos reunions durant el primer semestre de l'any, s'han dut a terme les següents tasques:
- Labors informatives sobre la reorganització i nova estructura de la Dependència de Control Tributari i Duaner de la Delegació Central de Grans Contribuents, en què s'ha creat una àrea d'anàlisi de riscos i planificació. En definitiva s'ha fet un pas més, en este cas de caràcter organitzatiu, per a impulsar, potenciar i desenvolupar un model de relació cooperativa.
- Iniciatives d'informació sobre el funcionament i aplicació d'uns altres models de compliment cooperatiu existents en uns altres països. Es preveu organitzar unes jornades dins del Programa FISCALIS amb la participació de països europeus diferents dels que ja van participar l'any 2014. A més, finançat amb fons EUROSOCIAL, s'ha planificat organitzar a Madrid unes jornades amb països iberoamericans i amb Portugal, en què s'oferirà la possibilitat de participar a les empreses del Fòrum.
- Intercanvi de diversos documents entre els membres del Grup per a avançar en l'objectiu del compliment cooperatiu. Es pretén analitzar el compliment del Codi de Bones Pràctiques Tributàries mitjançant la fixació d'un catàleg de conductes tant per a les empreses com per a l'Agència Tributària i l'establiment d'unes pràctiques de seguiment i avaluació permanent del compliment de les recomanacions del Codi. Pel que fa al cas la intenció de l'Agència Tributària és la de mantindre una posició equilibrada, atès que els compromisos són tant per a les empreses com per a la pròpia Agència. En definitiva es tracta de dotar de major contingut al Codi i d'aprofundir en les obligacions assumides en el mateix mitjançant el reforçament de les bones pràctiques de transparència fiscal empresarial i la difusió i publicació dels compromisos adquirits entre les empreses i l'Agència Tributària.
Grup de Treball d'Anàlisi de la normativa tributària i de Reducció de la Conflictivitat
El Director de l'Agència es referix a una sèrie d'assumptes que, entre d'altres, han sigut tractats en este Grup:
- L'obligació de subministrar informació país per país recollida en el projecte de Reglament de l'impost sobre Societats, tal com està establit en les conclusions del Pla d'actuació
BEPS . Esta informació serà exigible a partir de 2016 i serà obligatòria per a les matrius espanyoles de multinacionals amb un import net de volum de negoci de com a mínim 750 milions d'euros. Existix un compromís per part de l'Agència Tributària i per part de totes les administracions tributàries dels països involucrats en este pla d'acció de què esta informació no podrà ser utilitzada per a realitzar ajustaments de preus de transferència. - Les principals novetats del projecte de modificació de la Llei general tributària que poden afectar a les grans empreses. Es tracta, fonamentalment, de les relatives a les modificacions que afecten al conflicte en l'aplicació de la norma, que permet imposar sanciones en algun determinat supòsit. S'indica que l'important d'estes normes és que s'apliquen amb la deguda prudència i equilibri. Altres modificacions de la Llei abordades en el Grup van anar les concernents a l'ampliació dels terminis del procediment inspector, a l'institut de la prescripció i a l'obligació de conservació de la documentació.
- Els objectius futurs del grup i la necessitat de delimitació amb les línies de treball del Grup de Treball de Relació Cooperativa per a evitar duplicitats entre ambdós.
Grup de Treball del Projecte SII (Subministrament Immediat d'Informació)
D. Santiago Menéndez assenyala que estem davant un projecte que s'està depurant entre tots i que va avançant, ja que és de moltíssim interés tant per a l'Administració Tributària com per a les empreses. El Grup de Treball s'ha reunit en tres ocasions durant el primer semestre de 2015 i les seues tasques s'han centrat en l'intercanvi de documents de treball a partir de les observacions realitzades per les empreses al disseny de registre al que haurà d'ajustar-se l'enviament de la informació de les factures. En este sentit, s'han posat de manifest una sèrie d'indicacions de les empreses que han sigut objecte d'anàlisi i valoració, relatives als terminis de remissió de la informació i a la forma de subministrar-la mitjançant el servici web, formularis i fitxers amb format XML, etc.
Igualment s'han tractat altres possibles incidències com l'obligació d'informar sobre els tiquets, la gestió de llibres registre de béns d'inversió i la situació de les factures rectificatives. Afegix que en tota la resta que puga sorgir s'involucrarà personalment perquè a través del Departament de Gestió Tributària s'actue de manera receptiva a les observacions de les empreses, perquè siguen estudiades i es done una resposta adequada i raonada.
Grup de Treball d'Impostos Especials
El Director assenyala les qüestiones més rellevants que han sigut debatudes al si d'este Grup de Treball, que s'ha reunit en una ocasió durant el semestre:
- L'alta de nous codis d'identificació i presentació d'autoliquidacions en el nou Impost sobre l'Electricitat, ja que en el mateix s'establixen obligacions d'inscripció per als contribuents, per als beneficiaris d'exempcions i per als beneficiaris de la reducció en la base imposable de l'impost. A més, el nou model d'autoliquidació inclou un desglosse de quotes que han de consignar-se per primera vegada en les autoliquidacions a presentar el juliol de 2015.
- Qüestiones relatives al nou Impost sobre el valor de l'extracció de gas, petroli i condensats, de la qual entrada en vigor es produirà l'1 de gener de 2016.
- Les obligacions d'inscripció en el registre d'impostos especials dels distribuïdors al detall que subministren hidrocarburs a uns altres distribuïdors al detall
- Les exigències reglamentàries en relació amb l'aplicació de l'exempció en l'Impost sobre Hidrocarburs per destinar els productes a la navegació aèria diferent de la privada de recree.
A continuació D. Miguel Ferre Navarrete dóna les gràcies al Director General i procedix a obrir un alterne de paraula perquè s'exposen comentaris per part de les empreses, si els hi haguera. Al no produir-se cap intervenció, el president comenta que assumix que existix conformitat amb l'exposat pel Director.
4. Conclusions rellevants dels diferents grups de treball del Fòrum
El president comenta que en este punt de l'ordre del dia es comentaran les tasques i avanços dels grups de treball del Fòrum. Assenyala que pel que fa al Grup de Treball del Projecte SII, es tracta d'un projecte realment important, que encara que en algun mitjà s'ha comentat que constituirà un incremente de carregues, en realitat es tracta d'una millora en la gestió de l'impost sobre el valor afegit.
En relació amb el Grup de Treball de Relació Cooperativa, manifesta que es tracta d'un grup transversal, que afecta a totes les àrees funcionals de l'Agència i que tindre en el mitjà termini un impacte molt important en les relacions entre les empreses i l'Administració Tributària. Afegix que es tracta d'una tendència a la que hem d'anar tots de forma molt convençuda. Actualment s'està debatent sobre un catàleg d'actuacions llistades perquè tots tinguem les referències molt clares. Existixen compromisos de l'Agència Tributària també en aquell sentit i compromisos del Ministeri d'Hisenda través de la modificació de la Llei general tributària perquè a instàncies de l'Agència o de qualsevol de les empreses ací representades es puguen dictar resolucions de caràcter general, interpretatives, donant un tràmit d'informació pública de manera que en un tema dubtós es puguen tindre totes les visiones i el Director General de Tributs establisca aquell criteri amb caràcter general, interpretatiu i vinculant. Es tracta d'una modificació de la Llei general tributària de la que s'està parlant poc, però constituirà un pas molt important. Tot este conjunt de mesures ha d'entendre's com un paquet global que inclou també la modificació de la Llei de Societats de Capital, ja en vigor, en què s'ha considerat oportuna i necessària una major assumpció de responsabilitat per part del consell d'administració i els comités d'auditoria de les empreses cotitzades pel que fa a l'estratègia polític-fiscal i la gestió dels riscos fiscals. D'altra banda, el Codi de Bones Pràctiques Tributàries hauria de ser raonablement la referència que ens servisca a tots. En este sentit, la voluntat de l'Agència Tributària és que en el model d'informe de govern corporatiu, aprovat periòdicament per una circular de la CNMV, es realitze d'alguna manera una referència al Codi, més o menys extensa. El Delegat Central de Grans Contribuents explicarà posteriorment de quin tipus de pràctiques és convenient avisar o reflectir en l'informe. Per exemple poguera existir presència en algun paradís fiscal, sempre que això obeïsca al desenvolupament d'una activitat econòmica real en el mateix. Actualment existix una tendència al govern corporatiu amb transparència que no té marxa enrere. Per això, és millor posar-se a treballar com més prompte per a aplicar-ho. En el mitjà termini, els mecanismes de reforçament del Codi de Bona Prácticas haurien d'ajudar també en el reforçament de l'acció preventiva enfront de l'acció controladora a posteriori, dos anys després de produir-se els fets imposables.
A continuació, el president anima als estos a què la incorporació al Codi de Bones Pràctiques siga de forma voluntària i entusiasta perquè es pot generar valor afegit si existix una capacitat de seguiment i avaluació amb caràcter previ. És a dir, una valoració prèvia de l'aplicació del catàleg de bones pràctiques en les empreses evitarà estar a l'albor de criteris i interpretacions i d'haver d'explicar dos anys després la raó de realitzar una determinada operació. Això beneficiarà a tots i permetrà una disminució considerable de l'elevada xifra de deute suspès que existix hui dia, que perjudica a les empreses ja que cal proveir-la, i que perjudica a l'Administració Tributària ja que augmenta el coeficient de recaptació incerta en els ingressos que computa l'Estat. D'ahí la importància de les conclusions que a continuació presentarà el Delegat Central de Grans Contribuents. Si per part de les empreses existira alguna reserva respecte a la confidencialitat de les dades que caldria facilitar amb caràcter previ a l'Administració Tributària, podem assegurar que tota esta informació està perfectament protegida pel que la relació entre l'Agència i l'empresa, en què esta última comunica el seu model de negoci, no posa en risc esta informació. Conclou animant als estos a l'adhesió a totes estes iniciatives tan beneficioses per a tots.
Pel que fa al Grup de Treball d'Anàlisi de la normativa tributària i de Reducció de la Conflictivitat, el president recalca en assenyalar que l'obligació d'informació país per país recollida en el projecte de Reglament de l'impost sobre Societats no ser utilitzada per a realitzar ajustaments de preus de transferència.
A continuació, el president va donant pas als diferents ponents que dedicaran les seues intervencions a exposar les tasques i conclusions rellevants dels diferents Grups de Treball.
Grup de Treball del Projecte SII
D. Rufino de la Rosa Cordón, Director del Departament de Gestió Tributària, agraïx en primer lloc la col·laboració de les empreses que han participat en el Grup, huit en total, representatives de diferents tipus d'activitat, incloent les dirigides fonamentalment al consum final i empreses intermediàries. El grup s'ha reunit en tres ocasions. En la primera reunió la participació va anar paritària entre els responsables fiscals i els responsables de l'àrea d'informàtica o de tecnologia de les empreses. En les altres dos sessions la participació va anar molt major per part de les àrees de tecnologia. A més de les reunions, ha existit una permanent comunicació amb els membres del Grup per poder conéixer les diferents particularitats de cadascun dels conceptes que ser objecte del subministrament d'informació. Actualment s'ha arribat a una descripció gairebé definitiva dels dissenys de registre. El projecte entrarà en vigor el 2017, però s'està treballant perquè aviat siga ja transparent i d'esta manera les empreses compten ja amb la informació necessària de com ser els dissenys de registre perquè els seus departaments d'informàtica realitzen els desenvolupaments informàtics necessaris amb l'antelació suficient. La intenció és que el 2017 es comencen a eliminar les obligacions del 390, del 340 i del 347 i concloure oferint als contribuents, en una primera fase, dades fiscals i en una segona fase, l'esborrany d'IVA. No cal oblidar que el projecte SII no és un projecte de factura electrònica, sinó que va més enllà, ja que es proporcionaran dades addicionals com els que afecten a la comptabilització de l'operació, al seu caràcter d'exempta o no exempta, subjecta o no subjecta, si l'IVA és deduïble o no és deduïble, etc. S'han detallat els registres que han de contindre les factures en funció de cadascun dels llibres registre en els que s'incloguen-lliure registre de factures emeses, de factures rebudes, de béns d'inversió o el de determinades operacions intracomunitàries-.
Continua assenyalant el Director del Departament de Gestió tributària que una altra dels avantatges del model és que les empreses podran conéixer si les factures que han emés han sigut adequadament consignades pels seus corresponents destinataris. Per això és necessari que estiguen correctament identificades tant les factures emeses com les rebudes. Per això es partirà de la identificació de la factura que realitze l'emissor de la mateixa, amb el seu número de sèrie i número de factura, de manera que el llibre registre de factures rebudes haurà de recollir estos mateixes dades de l'emissor. Partint de què s'assumix que pot haver-hi errors, la idea és que puguen casar-se una per una les factures de tots els operadors. Així mateix indica que ha sigut també objecte d'intens treball tota la casuística relativa a les factures rectificatives i substitutives.
Finalitza comunicant que queda pendent una última reunió per a dur a terme ja el tancament dels dissenys de registre i que s'estan ultimant les modificacions reglamentàries necessàries per a la implantació del projecte, amb la idea de que puga estar sotmés a informació pública com més prompte millor.
Grup de Treball d'Anàlisi de la normativa tributària i Reducció de la Conflictivitat
D. Luis María Sánchez González, Director del Departament d'Inspecció Financera i Tributària, comenta en primer lloc que este Grup va anar creat com successió del Grup de Treball de Preus de Transferència i que ha coexistit amb un procés normatiu que encara seguix en marxa.
Primer va anar l'aprovació de la Llei de l'impost sobre Societats, ara mateix l'Agència està treballant en la futura aprovació del Reglament de l'impost sobre Societats i en el projecte de Llei general tributària. En este context, el Grup de Treball està sent bàsicament un mecanisme d'informació per part de l'Administració Tributària de com van evolucionant estes iniciatives normatives i al mateix temps de recepció de preocupacions i de dubtes generades en les empreses respecte de com s'aplicaran determinades normes.
Continua assenyalant que en les reunions del Grup han participat pel Departament d'Inspecció Financera i Tributària, el Subdirector General d'Ordenació Legal i ell mateix. A més, el Cap i el Cap Adjunte de l'Oficina Nacional de Fiscalitat Internacional, el Delegat Central de Grans Contribuents i D.a Begoña García Rozado, Subdirectora General d'Impostos sobre les Persones Jurídiques de la Direcció General de Tributs.
En l'última reunió del Grup es van abordar assumptes relatius a les operacions vinculades i també relacionats amb la nova Llei general tributària. Pel que fa a les operacions vinculades, la màxima actualitat és el “country by country reporting“, que va a incorporarse al nuevo Reglamento del Impuesto sobre Sociedades, tratando que sea lo más fiel posible a las conclusiones de la Acción 13 de BEPS. Per part de les empreses es va posar de manifest certa preocupació quant a la manera com ser tractat este assumpte per l'Administració Tributària, és a dir, si existirà un plantejament agressiu per part de l'Administració pel que fa a les sanciones en esta matèria. Des de l'Agència Tributària es va comentar que cal tindre en compte que esta nova obligació en matrius espanyoles afecta a un grup de destinataris reduït. En este sentit es va plantejar la possibilitat d'aprovar una Ordre Ministerial per a un major desenvolupament del contingut de l'obligació i de seus regles d'emplenament, en de la qual elaboració pogueren intervindre les empreses a través d'un Grup de Treball.
En la reunió també es va comentar que actualment estem en ple desenvolupament de les accions del Projecte
A continuació, comenta D. Luis María Sánchez que en segon lloc es va plantejar el tema de la Llei general tributària, fonamentalment qüestiones relatives a la nova regulació del conflicte en aplicació de la norma tributària, als terminis, a les obligacions connexes, a la liquidació en cas de delicte, a la modificació de l'article 66.bis i de l'article 115 en relació amb les facultats de l'Administració per a la comprovació d'exercicis prescrits. Una de les qüestiones on potser es va plantejar una major inquietud per part de les empreses va anar la de la imposició de sanciones en matèria de conflicte. El comentari de l'Administració va anar que no es tracta fonamentalment de sancionar en esta matèria, sinó de què existisca una major transparència, alineant-nos amb les iniciatives de transparència en el marc de
Per a finalitzar, assenyala que també es va abordar la qüestió de la delimitació del Grup de Treball, fonamentalment amb el Grup de Treball de Relació Cooperativa. La conclusió a la que es va arribar és que les qüestiones procedimentals estan sent assumides pel Grup de Treball de Relació Cooperativa, i que el d'Anàlisi de la Normativa hauria de quedar centrat fonamentalment en la localització d'elements normatius que es puguen considerar per les empreses com dubtosos de forma generalitzada o que requerisquen una certa clarificació. Amb posterioritat s'ha de realitzar una anàlisi de si és necessari recórrer al mecanisme de consulta o si estem en un àmbit d'aplicació de la norma que justifique que es poguera emetre un informe per part de l'Agència Tributària a través de la Subdirecció General que en cada cas corresponguera en funció de la matèria. Això requerix un esforç per part de les empreses per a recopilar estes qüestiones dubtoses amb caràcter general i que no estan suficientment resoltes ni per les consultes de la Direcció General de Tributs, ni per la Jurisprudència, ni pels criteris que estiga aplicant l'Administració, i estudiar quin és la fórmula més adequada per a la seua clarificació.
Grup de Treball d'Impostos Especials
La senyora Mª Ángeles Marín Ramírez, Subdirectora General d'Inspecció i Investigació del Departament de Duanes i Impostos Especials comenta les següents conclusions abordades en el Grup de Treball:
- Aspectes gestors en el nou Impost sobre l'Electricitat: En el nou Impost sobre l'Electricitat s'establixen obligacions d'inscripció per als contribuents, els beneficiaris d'exempcions i els beneficiaris de les reduccions de la base imposable de l'impost. S'ha informat als membres del grup de treball sobre les particularitats d'inscripció que presenta la nova regulació de l'impost amb una conversió d'ofici dels antics Codis d'Activitat i Establiment a Codis Identificatius de l'Electricitat i amb un període transitori fins l'1 d'octubre de 2015 per a adaptar les inscripcions en el registre territorial de l'Impost sobre l'Electricitat. Respecte del nou model d'autoliquidació cal destacar que inclou un desglosse de quotes i que, en particular, les autoliquidacions a presentar el juliol de 2015 han d'incloure el desglosse de quotes corresponent a les quotes autoliquidades fins esta data des de l'1 de gener fins el 30 de juny de 2015.
- Impost sobre el Valor de l'Extracció de Gas, Petroli i Condensats: S'han informat i debatut les qüestiones que poden plantejar-se respecte d'este nou impost creat mitjançant la Llei 8/2015, de 21 de maig, per la qual es modifica la Llei 34/1998, de 7 d'octubre, del Sector d'Hidrocarburs, de la qual entrada en vigor és l'1 de gener de 2016.
- Obligacions d'inscripció en el Registre dels Impostos Especials dels distribuïdors al detall que subministren hidrocarburs a uns altres distribuïdors al detall: La Llei 8/2015, de 21 de maig també ha introduït diverses modificacions en la Llei del Sector d'Hidrocarburs, entre elles la possibilitat que els distribuïdors al detall subministren hidrocarburs a uns altres detallistes sempre que realitzen alguna de les activitat previstes en la normativa sectorial. En este cas han d'inscriure's prèviament en el Registre dels Impostos Especials d'acord amb la normativa fiscal. S'ha informat al Grup de Treball sobre les obligacions d'inscripció com emmagatzemes fiscals o reexpedidores dels distribuïdors al detall de productes petrolífers.
- Exigències reglamentàries en relació amb l'aplicació de l'exempció en l'Impost sobre Hidrocarburs per destinar els productes a la navegació aèria, diferent de la privada de recree: S'ha plantejat les casuística que puga dificultar l'aplicació d'esta exempció en els supòsits de subministraments a aeronaus de països no membres de la Unió Europea en els quals el destinatari del subministrament falta de NIF espanyol o comunitari i s'han proposat vies de solució que, sense entorpir els subministraments a aeronaus de tercers països, permeten un control de l'exempció.
Grup de Treball de Relació Cooperativa
D. Ignacio Huidobro Arreba, Delegat Central de Grans Contribuents, assenyala en primer lloc que el Grup s'ha reunit en dos ocasions al llarg del semestre. En la primera reunió es va partir d'un document elaborat per l'AEAT en el que es feien 30 propostes en matèria de desenvolupament i d'implantació efectiva del Codi, en quatre plans d'actuació fonamentals: comprovar el compliment dels compromisos assumits en el Codi de Bones Pràctiques Tributàries, concreció de diferents compromisos, entrada i eixida d'empreses de l'àmbit del Codi i ampliació dels compromisos d'informació relacionats amb les societats cotitzades en línia amb les exigències de transparència que introduïa la reforma de la Llei de Societats de Capital.
Després d'açò, es van rebre observacions de les empreses partícips en el Grup i això ha donat lloc a una compilació de totes les aportacions, tant de l'Administració com de les empreses, amb la idea d'ordenar el debat en un document de manera estructurada i més simple que la inicial, denominat “Esborrany de conclusions”, dirigides a la implantació i desenvolupament fàctic i pràctic del Codi.
El Delegat Central va manifestar que l'experiència en l'aplicació del Codi ha sigut útil i fructífera, ha sigut un intrument eficaç, de millora en la relació entre l'Agència Tributària i les empreses adherides, però que és necessari abordar accions que produïsquen avanços significatius i eficaços. Per una part, es tracta d'aconseguir una major eficàcia del Codi en l'àmbit de la relació entre l'Administració Tributària i les empreses. En este aspecte existix gran interés a anticipar al màxim l'anàlisi de la situació fiscal de les empreses, de manera que sobre la base de la informació que de manera voluntària aporten, iniciar un cicle de control que faça més contemporànies les actuacions de verificació de la situació fiscal de l'empresa amb les conclusions de l'Agència Tributària sobre les mateixes. D'altra banda, es tracta de tindre en compte la valoració externa i reputacional de les empreses. La forma de reflectir totes estes qüestiones seria la incorporació com a annex al Codi de Bones Pràctiques de les conclusions a les que finalment s'arribe.
Continua assenyalant que estes conclusions comprenen els següents aspectes clau:
- El seguiment i valoració de les conductes de compliment del Codi. Per això s'hauria de concretar un formulari-catàleg sintètic de conductes de compliment per part de l'Agència i per part de les empreses, s'haurien de determinar pràctiques de seguiment i avaluació permanent del compliment del Codi durant el desenvolupament i a la finalització dels procediments, i s'haurien de definir pràctiques de tractament dels supòsits d'observança i d'inobservança del Codi.
- El reforçament de les bones pràctiques de transparència fiscal empresarial.
- Altres compromisos relacionats amb el reforçament del compliment del Codi.
En relació amb el seguiment i valoració de les conductes de compliment del Codi i del catàleg de conductes per part de les empreses, es poden destacar, entre d'altres, les següents:
- No utilització d'estructures de caràcter opac.
- Col·laboració en la detecció de pràctiques fiscals fraudulentes.
- El consell d'administració determina la política fiscal, l'estratègia fiscal i l'aprovació d'operacions i inversions d'especial risc fiscal.
- Facilitació de forma ràpida i completa de la informació i la documentació sol·licitada per l'Agència en el procediment inspector.
- Manifestació a l'inici del procediment inspector del compromís de complir les recomanacions del Codi.
De forma recíproca, l'Agència Tributària assumiria, entre d'altres, els següents compromisos:
- Aplicació de criteris administratius i jurisprudencials en les seues actuacions.
- Facilitació dels criteris aplicats amb rapidesa en el cas de dubte del contribuent.
- Comunicació, com més prompte millor, del coneixement dels fets susceptibles de regularització.
- Facilitació del coneixement i la discussió de les qüestiones i fets rellevants per a la liquidació. Es considera bona pràctica de l'Agència Tributària la celebració de reunions prèvies a la posada de manifest de l'expediente.
- Delimitació el més concreta possible de l'objecte dels seus requeriments.
- Evitació d'una durada excessiva del procediment inspector.
En l'àmbit del seguiment i valoració de les conductes de compliment, el que proposa l'esborrany és la possibilitat de sol·licitar l'avaluació del compliment de les recomanacions del Codi a través del canal de comunicació ja establit en el document de conclusions aprovat el 29 d'octubre de 2013. En estes actuacions de seguiment hauran de participar el responsable fiscal de l'empresa, el Cap de la Dependència de Control Tributari i Duaner, l'Inspector En cap corresponent i el Cap d'Equip o Unitat i, en cas de discrepàncies o apreciació d'inobservances de compromisos del Codi, el Cap d'Equip o Unitat el traslladarà als seus superiors jeràrquics els qui adoptaran les decisions oportunes.
Existix també un aspecte que ha de veure amb els supòsits d'observança i inobservança del Codi i és que tant l'Administració com les empreses podran deixar constància de la valoració del compliment del Codi de Bones Pràctiques en l'àmbit dels procediments d'aplicació dels tributs. També és rellevant que es reflexione sobre les possibilitats d'actuació en cas d'inobservança greu per una de les parts.
Pel que fa al reforçament de les noves pràctiques de transparència empresarial, s'han contemplat dos objectius generals de les mateixes. Un és el prompte i adequat coneixement i avaluació mútua de la política fiscal i de gestió de riscos fiscals de les empreses, i un altre és la millora de l'avaluació externa i pública, és a dir, reputacional de les empreses. Respecte a la informació a facilitar, cal assenyalar que no es tracta de remetre-la a l'Agència, sinó de tindre-la a la seua disposició. Pot tractar-se, per exemple, d'una explicació de la presència en paradisos fiscals, de l'estructura de finançament del grup, de la gestió de la propietat intel·lectual o industrial, dels canvis significatius en estructures holding, de les operacions societàries més significatives, de la política fiscal del grup, etc. Tot açò permetria a l'Agència anticipar moltes de les actuacions i acomodar les seues actuacions de control a un moment més prompte.
Cal destacar, com exemple en este sentit, l'experiència pràctica de realització d'alguna actuació d'aproximació amb una determinada empresa, abans d'iniciar-se el procediment d'inspecció, per a conéixer el seu model de negoci i els seus sistemes d'identificació i control de riscos fiscals. Es tracta d'una activitat que haurà de presidir en el futur les actuacions amb les empreses que estiguen en aquells estàndards de transparència. Una altra iniciativa ha consistit en la realització d'una visita a una de les societats més representatives del sector industrial, en la qual s'ha explicat el funcionament del seu negoci i s'ha comptat amb la presència de més de 50 inspectors de la Delegació Central de Grans Contribuents.
Finalment i en relació amb uns altres compromisos de reforce i compliment del Codi, com tercera línia d'actuació, mereixen una menció especial la difusió per part de l'Agència Tributària dels criteris generals aplicats en el seu procediment de control, l'establiment per part de l'Agència d'una documentació estandarditzada referida a totes les empreses que s'hagen adherit al Codi de Bones Pràctiques i estiguen en estes condicions i també accions de comunicació interna a l'Agència Tributària. En este sentit s'estan realitzant trobades periòdiques amb les empreses per a anar valorant com van tots estos assumptes.
A continuació, D. Miguel Ferre Navarrete destaca l'interés de la realització de les experiències concretes que s'han apuntat en l'exposició del Delegat Central, que constituïx una bona pràctica a seguir, voluntàriament per part de les empreses, per suposat, que dóna valor a la relació entre les empreses i l'Administració eliminant potencialment costos per a ambdues parts.
A continuació obri un alterne d'intervencions perquè els representants de les empreses membres del Fòrum puguen realitzar els comentaris que consideren oportuns.
Intervé en primer lloc D. Jacinto Esclapés Díaz, representant d'Amadeus It Holding, SA, que pregunta si el grau d'adhesió al Codi s'està contemplant en l'àmbit de societat individual o en l'àmbit de grup consolidat fiscal, ja que si l'adhesió de la matriu al Codi i l'acceptació de les pràctiques implica automàticament l'adhesió de tot el seu grup, això hauria de quedar clarament reflectit. A això contesta D. Ignacio Huidobro assenyalant que quan es parla d'un grup, s'està parlant de què l'adhesió en principi ha de ser comprensiva de tots els partícips del grup. Ara bé, en alguns casos les especificitats del funcionament del grup podrien justificar que es contemplara alguna excepció a este comence. Açò últim és donat suport a pel president, que afegix que no s'han de posar fronteres molt rígides i que si en un cas concret es desitgen fer adhesions individuals i queda clar que, per tant, els compromisos en ambdós sentits només afecten als que s'adherixen, no ha d'existir cap inconvenient per això.
D. Jacinto Esclapés Díaz afegix a continuació que recentment en la seua empresa s'ha viscut un procés llarg i dur relatiu a un acord de procediment amistós i volguera expressar que seria interessant que es contemplara la creació d'una figura o un organisme en l'Administració que duguera a terme un seguiment del procediment perquè l'empresa poguera conéixer quin òrgan de l'Administració tramita en un moment determinat el procediment i que d'esta manera la durada d'este no fora de més d'un any, que és el que ha ocorregut en la seua empresa.
Pel que fa al cas, el president indica que existix la voluntat de concentrar les competències dels procediments amistosos en l'òrgan liquidador o en l'organització que liquida, que en este cas és l'Agència Tributària i que deixe d'existir repartiment de competències amb la Direcció General de Tributs. Es treballarà en això, amb la idea de que el paper principal i el seguiment d'este procediment siga competència de l'Oficina Nacional de Fiscalitat Internacional.
D. Luis María Sánchez afegix que és així com s'entén també des del Departament d'Inspecció Financera i Tributària.
Finalment, D. Jacinto Esclapés assenyala que la modificació relativa a atorgar caràcter retroactiu a estos acords és una modificació absolutament essencial dins del procediment i el facilita en gran manera.
Posteriorment intervé D. Miguel Iglesias San Martín, representant de Telefónica, que elogia tots els avanços que s'han produït al si del Fòrum de Grans Empreses i afegix que cal seguir evolucionant en l'objectiu de la transparència i també en la intenció de què totes aquelles empreses complidores i que subministren tota esta informació, puguen tindre més seguretat en les seues actuacions.
El president comenta pel que fa al cas que la voluntat que té l'Agència Tributària és la de respectar els compromisos dels que es vénen parlant en esta reunió, sempre que es mantinguen, lògicament, les mateixes circumstàncies. Afegix el Delegat Central que les tendències internacionals en esta matèria estan relacionades amb la voluntarietat més que amb una codificació del sistema. És a dir, sobre la base d'una actuació voluntària de l'empresa, l'Administració puga modificar els seus sistemes tradicionals de control i accedir a un control anticipat, més contemporani de les coses. Això suposa, tant per a l'Administració com per a les empreses, assumir un canvi cultural important.
Intervé el president per a corroborar l'assenyalat pel Delegat Central i assenyala que d'este exercici voluntari de transparència només es podran obtindre beneficis.
A continuació demana la paraula D. Luis López-Tello i Díaz Aguado, representant de Repsol, que informa de l'experiència que en este sentit han tingut amb l'Agència Tributària. Ha consistit en unes reunions informals però molt rigoroses, amb una àmplia presència de persones tant de l'empresa com de l'Agència. S'ha proporcionat a l'Agència informació d'interés pel que fa a la comprovació del compliment de les obligacions tributàries. Es van explicar, entre altres aspectes, les estructures de l'empresa fora d'Espanya i els “rulings” que tenen amb uns altres països, i simplement van anar apuntant informació perquè l'Agència poguera preguntar.
Afegix que en relació amb el projecte SII, este ser profundament transformador per a les empreses e fins i tot per a l'economia en general. Per això, assenyala que s'hauria de valorar que existisca suficient flexibilitat i raonabilitat a l'hora de realitzar la primera implantació. Planteja, a més, que és necessari ja un compromís de què el projecte seguirà cap avance si més no.
Intervé aleshores el president i agraïx la informació sobre l'experiència de Repsol pel que fa a la relació cooperativa.
Rufino de la Rosa afegix que quant al SII, es tracta d'un projecte que entrarà en vigor el 2017, prèvia prova pilote el 2016 i que també ser profundament transformador per a l'Agència, ja que es produirà un escurçament dels terminis de devolucions, dels terminis de comprovació, de reducció de les exigències d'informació, etc. El compromís que existix és que estiga tot aprovat tan prompte com siga possible. També l'Agència està treballant conjuntament amb les empreses de programa, amb la idea d'anticipar-ho el màxim possible.
Açò últim és ratificat pel president qui afegix que es vol donar inici com més prompte al tràmit d'informació pública del corresponent Reial decret, que està previst que es produïsca, com molt vesprada, abans que finalitze el mes de juliol. Per part seua, D. Santiago Menéndez Menéndez informa de què l'Agència Tributària ja ha realitzat les inversions necessàries per a dur a terme el projecte, tant en maquinari com en capacitat de transmissió de dades i estan planificades les que falten per fer.
A continuació intervé D. Javier Viloria Gutiérrez, representant de Vodafone, i indica que l'esforç d'implantació del projecte és gran i suposa una important inversió. Comenta també la seua preocupació perquè tot es traduïsca en un control excessiu, fins el detall més mínim, que derive en un augment dels requeriments realitzats per l'Agència.
D. Santiago Menéndez Menéndez indica pel que fa al cas que es tracta d'una inversió que ser molt rendible, i en relació amb els requeriments assenyala que la idea és que es produïsca al contrari, és a dir, una disminució dels mateixos a l'existir major transparència, més claredat i qualitat de la informació. Afegix D. Rufino de la Rosa que la voluntat és la d'aportar la major flexibilitat al projecte e convida als estos a què comuniquen qualsevol assumpte addicional que no s'haja plantejat en el Grup de Treball i que valoren que haja de tindre's en compte.
Demana la paraula D. Antonio Lafuente González de Suso, representant de Mapfre, que trasllada una inquietud en relació amb el futur del Fòrum, donat el període de canvi polític en què ens trobem i sol·licita que en relació amb el “famós 5% de tributació mitja de les multinacionals espanyoles” que ha sigut tan comentat en diversos mitjans, existisca ajuda a nivell institucional perquè es comunique l'autèntica realitat de les coses.
Pel que fa al cas, el president indica que pren nota i que tenen tot el suport institucional. Pel que fa a la informació subministrada per l'Agència, esta el que fa és proporcionar dades objectives i el que no pot fer és controlar el que d'aquella informació facen els mitjans. Afegix que tot el que s'està fent en relació amb la transparència també servirà per a afavorir amb caràcter institucional i permanent la protecció de la imatge i reputació de les empreses. Quant a la inquietud relativa a com podran afectar els possibles canvis polítics en el Fòrum, assenyala que cal tindre en compte que totes estes iniciatives responen a una tendència global, pel que segurament el Fòrum continuarà la seua trajectòria.
A continuació intervé D. Santiago Menéndez i informa de què l'Agència Tributària té nombroses relacions a escala internacional. Es podrien citar, per exemple, la participació activa en el Centre Interamericà d'Administracions Tributàries (CIAT), que aglutina a tots els països llatinoamericans, ELS EUA, França, el Canadà i Espanya, amb la voluntat d'ajudar en el desenvolupament de les administracions tributàries en l'àmbit llatinoamericà. El CIAT, que sorgix fa 50 anys ha crescut i evolucionat i en les Assemblees anuals i en les Conferències Tècniques (la de l'any passat va anar a Santiago de Compostel·la) participen països dels cinc continents. D'altra banda, l'Agència participa en la
A continuació el president intervé per a recordar que el Ministeri d'Hisenda ha dotat places de consellers a Mèxic, el Brasil i l'Argentina, zona en la que estratègicament l'empresa multinacional amb sede a Espanya té cada vegada major presència. Anima als estos a què sol·liciten seu ajuda ja que estan per a donar suport a l'empresa espanyola davant, per exemple, situacions d'interpretacions problemàtiques.
A continuació, D. José María Vallejo Chamorro, representant del BBVA, comenta que, per recents experiències, pot confirmar que la xàrcia de consellers que s'ha creat ser efectivament molt útil per a les empreses espanyoles amb filials en estes zones, ja que es tracta de persones molt preparades, amb molt bona disposició, molt bones idees i moltes ganes de treballar. Es referix a continuació al ja comentat problema de la reputació de les grans empreses i ratifica la sol·licitud del representant de Mapfre pel que fa al suport institucional que seria necessari.
El president en relació amb açò últim reitera el ja assenyalat amb anterioritat i indica que precisament l'aprofundiment en la transparència constituirà un reforce per a la bona imatge de les grans empreses.
5. Pròxima convocatòria: dates i temes a tractar
El president assenyala que està previst que el pròxim Ple del Fòrum de Grans Empreses tinga lloc el mes de novembre de 2015. La reunió versarà, entre altres assumptes, sobreu el seguiment de les tasques dels diferents Grups de Treball.
6. Altres consideracions, precs i preguntes
El president indica, que sense perjudici d'algunes reflexions que addicionalment es puguen plantejar en este moment, ja han sigut debatudes en el quart punt de l'ordre del dia les qüestiones fonamentals.
Comenta a continuació que per part de la Secretaria Tècnica del Fòrum ja s'ha informat a les empreses de l'oportunitat de la renovació del càrrec de col·laborador d'esta Secretaria, que hui dia ostenta D. Ángel Martín, representant de Telefónica, que ha superat en estes labors el termini que s'havia contemplat inicialment. Assenyala també que aprofita l'ocasió per a transmetre-li l'agraïment pel seu esforç i dedicació i afegix que s'espera rebre propostes d'aquells representants de les empreses que desitgen exercir estes funcions.
D. Miguel Iglesias San Martín, representant de Telefónica, en relació amb la xàrcia de consellers creada a Llatinoamèrica, puntualitza que arran de les fructíferes trobades mantinguts amb ells a Brasília i a Mèxic, s'hauria de plantejar la realització d'algun tipus de reunió més genèrica en alguns d'aquests països, amb la presència dels representants de les empreses en estes zones. Afegix que cal pensar que l'accés que estos consellers puguen tindre a les administracions és molt major que el que particularment puguen tindre les empreses i que seria de molta utilitat per a estes accedir, en estos països, a un tipus de relació més cooperativa, similar a la que es manté amb l'Administració espanyola, gràcies per exemple a este Fòrum.
El president indica que seria interessant que els membres d'este Fòrum que tinguen presència o puguen tindre interés en estes jurisdiccions, plantejaren reunions d'este tipus amb caràcter periòdic, per a amb això posar en comú els problemes que es plantegen, i que el conseller d'Hisenda i l'Ambaixada, per extensió, puguen fer l'acció de defensa institucional davant qui corresponga.
Finalment, el president després de donar les gràcies a tots, dóna per conclosa la 10a sessió plenària del Fòrum de Grans Empreses i s'acomiada fins la pròxima reunió.
EL SECRETARI TÈCNIC
ÁNGEL RODRÍGUEZ RODRÍGUEZ
Vº Bº
EL PRESIDENT DEL FÒRUM
MIGUEL FERRE NAVARRETE